Handelns Utredningsinstituts (HUI) rapport om detaljhandelns lönsamhet från 2015 ger lite ledtrådar kring hur det kan gå med svensk detaljhandel och om den kan följa efter den gryende amerikanska krisen. Trots ökad omsättning har man inte ökat sin lönsamhet.
![]() |
Detaljhandel. Sätila Bygg har en del preps. |
Dessvärre verkar HUI inte ha en aktuellare rapport än den från 2015, som bara täcker in åren fram till 2014. HUI sammanfattar i inledningen:
“Den här rapporten beskriver detaljhandelns lönsamhet och resultatet är tyvärr att branschen har lönsamhetsproblem. Dagligvaruhandeln klarar sig ännu så länge bättre än sällanköpsvaruhandeln och stora företag ännu så länge bättre än små men trenden är tydlig, handelns vinster pressas.Många hänvisar ofta till handeln som en välmående bransch med en försäljning som ökat från cirka 400 miljarder år 2000 till 700 miljarder år 2014, det vill säga en ökning med 300 miljarder. En kraftig tillväxt. Samtidigt har vinsterna, mätt som rörelsemarginal, bara ökat från cirka 12 till 15 miljarder kronor. Med hänsyn tagen till att handeln koncentreras till ett fåtal framgångsrika kedjeföretag kan vi konstatera att stora delar av handelns 60.000 företag är helt utan vinst och möjlighet att investera i framtiden.”
Det finns bolag som ökar sin lönsamhet, men inte branschen som helhet. Det finns alltid de som presterar bättre än andra. Att en del går bättre innebär bara att det relativt sett går ännu sämre för majoriteten.
För konsumenterna är det förstås kortsiktigt positivt att vinsterna inte ökat – i praktiken får man alltså mer för pengarna. Långsiktigt riskerar det slå ut konkurrensen, så bara stora kedjor till slut finns kvar, även om dessa likt i USA köpts av riskkapitalister och belånats.
Och här finns ett relaterat problem. Större omsättning brukar innebära större skulder – det vet alla som driver eget företag, där t ex kortsiktiga skulder per automatik växer i form av momsskulder, leverantörsskulder etc när man växer. Samtidigt gör större omsättning att man även behöver expandera verksamheten – fler butiker, större lagerlokaler, större lager, fler anställda mm. Om man inte ökar vinsterna , utan likt ovan ökar omsättningen med 75% men vinsterna med endast 25% så behöver expansionen hanteras vi upplåning eller ökade investeringar med eget kapital.
Förr eller senare kommer smällen. En vinstmarginal på ca 2% (15/700) kan mycket snabbt ätas upp om räntorna stiger, som nu i USA när man inte kan refinansiera skulderna till tidigare låga räntenivåer.
Så är detta ett problem för kunderna? Kanske inte direkt och som sagt inte kortsiktigt. Men konkurser och nedläggningar kommer slå mot konjunktur och arbetsmarknad och i slutändan drabba både individer och samhället. Och när tiderna blir dåliga kommer vi alla, precis som med bostadsbubblan, få betala på ett eller annat sätt. Om inte annat via försämrad välfärd och höjda skatter.
På den positiva sidan hittas antagligen att onlinehandeln innebär effektiviseringar och förhoppningsvis kompenserar när resurser friställs till bättre ändamål än hundratals identiska butiker med oinsprerade produkter tillverkade av billigaste underleverantören.
37 kommentarer
Ja jag köper i alla fall inga aktier i verken H&M eller Clas Olsson.
Claes Olsson har blivit dyr och där handlar jag inte längre.
Håller med om Claes Olsson, och även Kjell & Company. Vilka är fortfarande billiga?
Hehe – svaret är så klart näthandeln. Jag nyttjar conrad.se
Conrad är väl inte särskilt billiga bland nätbutiker?
Fats nu var det väl aktier I företag istf deras produkter som Nisse snackade om.
"nyttjar" är väl inte ett uttryck man använder vid aktieköp? Däremot om din mamma.
När du är inne på det ämner Ben och Globalisering, marker du någon lågpriskonkurens från Länder som Gambia och Kina bland mammorna?
Nja, på Törringelund och såna där mogendansställen är det ju inte mycket globalisering.
Däremot ser man ju en del internationell konkurrens när man smyger omkring i trenchcoat i Pildammsparken nattetid, men det är ju lite av ett annat marknadssegment så att säga.
Har sålt H&M men behåller CO
Att kunna göra saker själv har alltid varit en källa till självtillfredsställelese och kommer så att vara
@Bengt: Jag kan tänka mig att du gillar självtillfredställelse.
@Ben:Du får passa dig, innan du vet ordet av så kommer ett gang bulgarer I blonda peruker och fixar korvjobbet.
Globaliseringens fram- och baksida. Om alla gräsklippare tillverkas i Kina, varför ska man köpa den i en butik här då istället för att beställa skiten online från Kina?
Tja det beror väl på hur mycket prisskillnaden är. trots allt så gäller ju svenska konsumentskyddslagar på det köpt I Sverige, men knappast direktköpt från Kina. Dvs hur värderar du risken I pengar?
Dessutom så, och nu generaliserar jag grovt, men medelkinesen är bättre än medelsvensson på att köpslå . En kines ser ett begärt pris som en utgångspunkt, svensken som guds ord. Så det billiga priset på wish är antagligen för högt det också.
Är listpriset billigare på Wish än i butik så går ju folk på det. Det är ju sällan man ser folk schackra om priset i en vanlig butik.
Sen, visst, garantier osv i all ära.
Men i slutändan så handlar den enda skillnaden om att det ska stå en gubbe som pratar svenska och ta emot eventuella returer och garantiärenden. Och om det är butikens enda selling point jfrt postorder från Kina, så kan man ju förstå att den inbördes konkurrensen mellan svenska butikskedjor driver vinsten mot 0.
Det är exakt det här som är poängen med globaliseringen. Man slår ut det lokala näringslivet och kan mer eller mindre monopolisera. En liten klick kan sedan skörda
Samtidigt som, så klart, ingen i Sverige behöver ha tunga, farliga och dåligt betalda fabriksjobb. Den misären har vi mycket solidariskt exporterat till Kina, Indien osv.
För de kineser och indier som tagit jobben så har väl de varit en chans att undslippa ännu värre fattigdom på landsbygden.
Jo, det finns en lång lista med både fördelar och nackdelar. Intressant och komplext problem.
Ge-Kås i Ullared tänker INTE ge sig in på området digital handel..
https://www.market.se/premium/sista-stora-intervjun-med-gekas-vd-varuhuset-ska-inte-digitaliseras
Intressant och komplext problem. Precis det som ska diskuteras här med det överflöd av IQ140+ människor som enligt uppgift ska befolka detta forum.
Men jo,man kan ju angripa det postindustriella samhället på olika sätt, t.ex. som Tyskland där man försöker ligga på top ellersom Uk där de industriella städerna får klara sig själva.
Har för mig att du skrev om ICA eller liknande i ett tidigare inlägg och jag har för mig att det var något i stil med att marginalen kunde vara låg men ändå ge en hög avkastning på eget kapital.
Lite off-topic. Visste du att konsumförenisngarnas internationella förbund förkortas ICA? 🙂
ICA och Axfood har riktigt hög avkastning på eget kapital, det stämmer. Matbutiker har låg marginal men hög omsättningsgrad på lagret = hög vinst i förhållande till satsat kapital.
Coop däremot är givetvis sämst.
Ullared (gekås) har antagligen väldigt små marginaler, men omsättningen är enorm, de hinner väl omsätta sitt lager många gånger innan det är dax att betala leverantörerna, så de har säkert inte en massa kapital bundet i lager.
Det är väl bra för kunderna om den lilla butiken med höga priser och liten försäljning försvinner, så att de kan handla i mer effektiva företag. Bara naturligt att butiker som inte är kostnadseffektiva försvinner.
Ser ofta folktomma butiker som man kan undra hur de går runt. Någon som har en idé? Mina förslag är: hobbyverksamhet för någon som har kapital att binda, penningtvätt, förlustaffär.
Vissa av dessa har nog e-handel som sin största inkomstkälla och sedan är butiken mer som ett showroom ihop med lager.
Jo, det snacket hör man, men om man då knappt går med vinst och dessutom är belånad så är ju det naturliga steget att lägga ner de delar som inte är lönsamma – dvs (en del av) butikerna.
Iblandekonomi: varför är det bra? Måste man handla där? Kan man inte handla av mer effektiva företag innan den mindre effektiva går omkull?
@Anonym: Det är bättre om butiksytan disponeras av någon skickligare. Ser hellre en butik med rätt priser i mitt område än en butik som ingen vill handla i. Annars är det kanske mer effektivt att använda lokalen som boende, eller föreningslokal.
Delar av Entré i Malmö ska bli bibliotek, tydligen.
Bibliotek eller vuxendagis? Malmö bibliotek har ju redan byggt ut och fått väldigt fina lokaler. Problemet är att det försiggår väldigt lite biblioteksverksamhet där. Vill man läsa är det bäst att gå nån annanstanns.
Ge-Kås i Ullared är aldrig folktomt!
Nej, folket ska ha sina rattmuffar till Skodan och nya kallingar ska införskaffas! Ullared trotsar ta mig f*n alla typer av naturlagar.
Exakt allt de säljer finns hos alla andra handlare som ÖB, Rusta mfl.
Med global konkurrens och gränslös handel. Då behövs arbetsgivaravgifter och andra skatter harmoniseras till omvärlden. Hela det svenska välfärdssystemet och vårt synsätt på samhället måste ändras. Antingen gör vi det så snabbt som möjligt och tar smällen nu. Eller så kommer det att bli en ännu hårdare smäll framöver. Det finns alltid någon som vill tjäna pengar. När obalanserna blir för stora så ökar avkastningen och fler kommer och vill få en del av kakan. I detta fall handlar det om förtroendet för kronan och effekterna av det likt 90-talet i annan tappning. Det är vad jag tror. Det finns säkert någon annan som vet mer. Samt andra som tror annat.
Vadå dåliga marginaler? Staten tar ju i sin roll som mellanhand nästan tjugofem procent. Det är väl en lagom marginal tycker politiker som och de flesta andra drömmer om.
För staten är det dessutom utan eget riskerat kapital.
Får man kvitton i lager / garage butikerna i Malmö ?
Det får man inte på "Kvibergs Marknad"… 😉
Bloggare, influencers, näthandel, Ge-Kås, Ullared, detaljhandel…
"..Det är en omvälvande tid för detaljhandeln när allt fler handlar på nätet. Men Gekås Ullareds vd Boris Lennerhov vänder allt sådant ryggen.
– Det handlar om att göra precis så mycket tvärtemot näthandel som möjligt, säger han…"
"…Varor som på matbutiker i centrala Stockholm kostar omkring 30 kronor kostar här i stället 9, 95 kronor…"
"..– En traditionell klädbutik har betydligt högre marginaler, vilket gör det lättare för e-handeln att konkurrera med dem. Traditionella butiker har slumrat och borde ha förstått behovet av att effektivisera för att inte bli av med kunderna. Här i Gekås är grejen destinationen – att åka hit för att handla mycket. .."
"…Procentuellt står stockholmare för en liten del, sett till antalet invånare. Gekås Ullareds koncept är motsatt till hur näthandeln är uppbyggd, enligt Boris Lennerhov.
– Kunden åker hit till Gekås, fyller kundvagnen och betalar allt på en gång. Och de byter nästan ingenting. De gör hela jobbet. Näthandeln bygger på att någon annan gör jobbet, säger han.
– Det handlar egentligen om att göra allt precis så mycket tvärtemot näthandel som möjligt, för människor tycker fortfarande om att umgås…"
https://www.dn.se/ekonomi/gekas-ullared-laddar-upp-infor-sommaren/