Det sägs på en del håll att eurokrisen nu är över och att ljusa stunder och goda tider väntar land och europeisk union runt, inklusive i PIIGS-länderna. En konkret mätare på detta, och det som generellt har störst påverkan på vanligt folks liv är arbetslösheten.
![]() |
Arbetslöshet i procent hos PIIGS och Island. |
Man kan konstatera att arbetslösheten vänt ner på Island, även om den de senaste månaderna planat ut strax över 5%, på 5.4%.
Man har nu lägre arbetslöshet på finanskrisens Island än i Pippi Långstrumps-ekonomins hyllade Sverige. Något för Anders the Borg att tänka på.
Även på Irland har saker nu börjat se ljusare ut. Arbetslösheten är återigen nere under 15%, endast 14.7%, så det är strålande tider på den gröna ön. Sagt med viss ironi, men åtminstone så ökar inte arbetslösheten längre, utan har planat ut sedan toppen i början av 2012.
Även i Italien har arbetslösheten planat ut, med stabila 11.2% de senaste tre månaderna. Fortfarande en riktigt usel siffra förstås.
Men i Spanien är det guld och gröna skogar. Den spanska arbetslösheten, iaf den inrapporterade statistiken, har vänt ner! Endast 26.1% av spanjorerna var arbetslösa i december, mot 26.2% i november. Detta är säsongsjusterade siffror så tillfälliga anställningar för julhandeln ska inte påverka.
För första gången sedan 2007 vände alltså arbetslösheten ner i Spanien. Krisen är över!
Eller så har arbetslösheten blivit så hög i Spanien att bruset i statistiken kan slå någon tiondels procent rent slumpmässigt…
I Grekland finns det inget positivt att säga alls. Senaste siffrorna är från oktober och visar på 26.8% i arbetslöshet, officiellt. Takten är stabilt stigande med 0.5 – 0.7 procentenheter i månaden. I den takten (0.6%) når man 50% öppen arbetslöshet om tre år.
Utvecklingen i Portugal har visserligen lugnat ner sig något, men arbetslösheten ligger på rekordnivåer för denna uppgång hos portugiserna och 16.5%.
Kort sagt är inte krisen alls över. Inte för vanligt folk. Utom på Island, som valde ett helt annat sätt att rädda sin ekonomi. Det kan förekomma en skönmålning av den isländska lösningen, men om inte arbetslöshetsstatistiken är en lögn så har iaf folk jobb…
41 kommentarer
Positivt är väl att man nått en botten i krisen, dvs det kan inte bli värre. Eller rättare sagt, det kan inte bli värre för den här gången. När denna runda av stimulanser når sitt slut kommer man börja röra sig nedåt igen, mot nya bottennivåer.
Det skulle vara intressant att se sysselsättningsgraden för länderna under samma period.
Den är ju inte så att den lätt går att räkna ut genom att ta 100% – arbetsläsheten.
Jag tror att den riktiga arbetslösheten i t ex Grekland var så här hög eller nästan lika hög innan också men då befann sig de flesta i olika former av "åtgärder". Det första man rycker bort är dessa kostsamma åtgärder och då sticker den öppna arbetslösheten iväg.
OM arbetslösheten skulle minska och företag börjar nyanställa kommer efterfrågan på olja att öka (ffa i PIIGS) och då är vi tillbaka på ruta ett igen. Med dagens oljesituation går det inte att återgå till det "normala" som var för ca tio år sedan.
Men detta vet ju alla som läser denna blogg 🙂
På grund av större läskrets? kopierar jag hit vad jag skrev på till ett av flutes inlägg där som kommentar om att vinstmarginalerna minskar.
"Ja men en stor del av kostnaderna är fortfarande löner och en väldigt stor del av lönen, och vad den används till är skatt! Det finns alltså väldigt mycket dökött att skära av innan de inblandade (arbetarna) blir lidande. Sänk skatten (löneskatt, arbetsgivaravgift, moms)!
Den retoriska frågan är om politikerna kommer skära i skatterna, deras inkomst, eller låta företag gå i konkurs eller aldrig etableras på grund av skatter och regler? Vad vet de om Sverige idag, räknar de godsvagnar och lastbilsleveranser?
En av de viktigaste aktiviter vi kan göra är att skära ner de offantliga kostnaderna medans tid är, det vill säga innan traktens företag gått i konkurs. Men hur många politiker eller väljare tänker preventivt?
Som exempel kan jag berätta att vi numera beställer en hel del komponenter gjorda efter ritning i Kina istället för hos en lokal mekanisk verkstad. Fin kvalitet, inga språkproblem, snabba leveranser.
Det är bråttom, väck en politiker!"
Hur ser skulden i förhållande till BNP ut? Skulle vara intressant med en uppdaterad version av dom där parametriska kurvorna som cornu postat tidigare i BIIGPISFUKUS-diskussionen.
Det är kanske dags att börja prata om ett av världens allvarligaste problem: att det är omöjligt att ge vettiga jobb åt mer än en bråkdel av mänskligheten. Om u-världen moderniseras så gör man det inte med hacka och spade utan med stora anläggningsmaskiner. Självfallet åstadkoms snart sagt all modernisering av u-världen med effektiva maskiner och när moderniseringen är genomförd så innebär det givetvis att man gör saker med effektiva maskiner. Det är därför befängt bortom allt förstånd att tro att det skall gå att ge mer än en spillra av mänskligheten vettiga jobb, men när hör man en politiker tala om det?
Jag är inte säker på om politikerna är alldeles dumma i huvudet eller om de tycker att det här problemet kan man inte tala om. Möjligen är det av realpolitiska skäl ett tabu-ämne, men jag tror inte att vi löser våra problem med verklighetsförnekelse. Jag är trött på alla idiotiska barnsagor politikerna vill mata oss med. Det går inte och kommer aldrig gå att ge vettiga jobb åt mer än en spillra av världsbefolkningen.
Din frågeställning beror väl i hög grad på mängden energi (olja) vi kan sätta sprätt på? Anläggningsmaskiner eller hackar och spadar. Kanalerna i Sovjet byggdes till stor del med mindre frivillig arbetskraft nyttjande de senare redskapen.
Anläggningsmaskinerna behöver inte dra så förfärligt mycket energi. Det kostar mycket mer energi att köra tio tusen arbetare till och från ett hacka-och-spade-arbete. Och att bygga arbetsbostäder åt dem, samt att fixa toaletter, matsalar och duschar mm som kan behövas på en rimlig arbetsplats.
Oljan vi har kvar räcker sannolikt till en långtgående modernisering om vi använder den effektivt. Möjligen dock inte till moderna bostäder åt alla. Men bor folk kvar i hyddor, tält och andra enkla byggnader så har de det inte sämre än deras förfäder hade. Snarare mycket bättre, eftersom de troligen får ta del av en hel del andra av moderniseringens välsignelser. Under alla omständigheter bygger man inte moderna bostäder med ålderdomlig, arbetsintensiv teknik. Det är också poänglöst, annat än om man har en föreställning om att det är så viktigt att folk måste få vara med och arbeta att man därför bör se till att allt arbete utförs med riktigt åldersstigna arbetsmetoder. Eller om man är inställd på att folk inte skall få äta om de inte arbetar och att man därför måste använda riktigt åldersstigna arbetsmetoder.
Vet inte om kanalarbetarna, som jag refererade till, drog så mycket energi i baracker, transport till och från arbete, mat samt övriga bekvämligheter .
😐
Om Gulag-systemet fortfarande vore igång så skulle man möjligen ge folk hårt kroppsarbete bara för att straffa dem. Det förekommer nog fortfarande på sina håll att man låter fångar hacka sten inte för att det är ett meningsfullt arbete utan som ren bestraffning. Vill man straffa folk kan man dock lika gärna hålla dem inlåsta i celler utan något att sysselsätta sig med. Det har nog ungefär lika stort straffvärde.
Utvecklingen har ju genomgått ett antal faser där en gammal fas automatiseras och människorna får sysselsäta sig i den nya fasen, t.ex. jordbruk->tillverkningsindustri->informationsindustri->underhållningsindustri.
Förmodligen är Sverige i övergången till underhållningsindustri. Den stora massan kommer snart att leva på att underhålla den producerande delen med bloggar,underhållning på tv, nätet och dylikt. Kanske man till och med snart kan beställa hem sin egen teaterensemble till vardagsrummet.
Tror inte en sekund på sådant. Det enda som skulle kunna ge hyfsat mycket arbetsinkomster är sexhandeln och den har man förbjudit.
@Kuckeliku
Redan på 80-talet när jag läste ekonomi hade vi en mycket bra lärare som inte kunde förstå vad alla människor i Sverige skulle arbeta med i framtiden.
Naturligtvis har han delvis rätt fast det diskuteras i princip inte.
Hela mediaStockholm lever på en dröm där de köper tjänster av varandra.
Borde ju rimligtvis bli en uppryckning i samhället snart där människan tröttnar på ängsligt gillande på Facebook samt ännu en värdelös blogg.
I feminismens namn så kommer alla jobb att gå till kvinnor…
Kvar till män blir då krigarrollen…
Frågan är om Island kommer kunna attrahera kompetent arbetskraft i framtiden.
http://www.dn.se/nyheter/varlden/island-kan-forbjuda-porr-pa-internet
Såg denna dokumentär igår: http://www.svtplay.se/video/1031746/lonesankarna tänkvärt när man pratar om arbetslöshet
Finns några positiva tecken att ta fasta på, i det här fallet för Spanien. Tyvärr är de långt ifrån tillräckliga för att helheten ska se bra ut.
http://brokenmarkets.wordpress.com/2013/02/14/spain-6/
När ska ni fatta att dagens ekonomimodeller dom använder är felaktiga?
Krisen kan bara lösas med en ökning av penningmängden och frysning av lönerna.
Kvoten penningmängden/medeltimlönen måste öka.
Fortsätt att tro på dagens modeller om ni vill men då ska ni inte förvänta er att ni får leva, det kommer att bli inbördeskrig i Grekland Spanien och det sprids i hela Europa.
Fel. Den totala lönenivån är visserligen för hög sett till konkurrenskraften på agggregerad ländernivå. Men inom många branscher/företag är produktiviteten inom exportindustrin så hög att lönerna gott kan öka istället för att för höga vinster delas ut. Problemet är att det inte investeras tillräckligt inom OECD. Något som alltid leder till högre reallöner. Exportindustrin(och anknutna branscher) tjänar mer pengar än någonsin inom OECD. Skulle lönerna ökat med produktiviteten skulle den önskvärda inflationen varit betydligt högre liksom räntorna. En naturlig räntenivå hade då funnits istället för dagens anorektiska negativa realränta. Politikerna har inte fattat utan de har låtit företagen sko sig i hopp om att löner och anställningar ska öka. Tjii! Centralbankernas doktrin har inneburit att ekonomierna jagat sin egen svans…inflationen dessutom baserad på Taylor Rule(produktionsgapet) som saknar tillräcklig "vetenskaplig" bas.
ekvationsteorin; Visst är det som vi tidigare snackat om ett behov att få ingång pengamaskinen men problemet med dagens ekonomier är flerdimensionerat. Å ena sidan för hög kostnadsnivå, dvs relativlönerna är för höga aggregerad inom landet(tidigare inflation och skatter).
Å andra sidan har man tillåtit(politiker/fack) arbetskrafts-arbitraget till Kina etc(globalisering av lönearbitrage, inte handel i sig)där bolagen kunnat tjäna enorma pengar allt medan arbetaren hemma får leta jobb som är ännu sämre avlönade och med lägre produktivitet. Vinsterna från bolagen delas ut istället för att sparas/investeras hemma. Allt medan arbetarna hemmavid tvingas jobba än hårdare utan att få lön i proportion till vunnen produktivitetshöjning. De stora exportbolagen lämnar sina hemländer att dö. De som tjänar mest är de som lever på exportbolagen. Där tjänar man bra. Men sektorn fortsätter att krympa.
Kina kommer att successivt svälta bort dessa kopplingar i takt med att de tagit över svenska bolag. Precis som vid andra svenska förvärv av annan nationalitet.
Penningmängdens innehåll är viktig. Hur används pengarna? Produktiva investeringar hemma eller till finansiella placeringar? Det ser inte bra ut.
Dock vad gäller penningmängden så är den med alla mått sett ovanligt hög för närvarande. Mot den bakgrunden ter det sig rätt verklighetsfrämmande att hävda att man behöver öka penningmängden för att komma tillrätta med problemen.
@Anonym; Om bolagen har övervinster så kan man höja lönerna. Centralbanken får sin inflation och räntorna går upp som de ska. Problemet är innovation och investeringar hemma! Utan dessa faller löner och vinster hemma. Investeringar kan förstås ske med bolagens jättekassor utan större penningmängdsökning. Problemet är istället att de delar ut pengarna istället för att investera. Då återstår att pengarna mest lånas förstås!
@rttck
Tesen var att det finns behov av mer pengar, men ditt argument stödjer inte den tesen. Om bolagen har pengar som skulle kunna användas för att göra investeringar utan använder dem till något annat istället så är det ju knappast att det saknas pengar i omlopp som utgör problemet.
@Anonym; Skilj på nationella och globala penningmängder. Om bolagen delar ut överskotten och inte investerar(hemma) och de nationella aktieägarna inte heller investerar(hemma) utan köper aktier och andra tillgångar hemma eller utomlands(kedja av finansiella transaktioner som inte leder till nationella investeringar i rörelsekapital etc). Vi diskuterar här mest direktinvesteringar i väst, eller hur!
En ökning av penningmängden eller dess omsättningshastighet är som sagt ett mått på den ekonomiska aktiviteten. Inkluderat konsumtion. Alla västländer kämpar för tillväxt och vill inte att konsumtionen skall växlas mot sparande(=investeringar). Min diskussion om vad bolagen gör med sina pengar innebär inte att alla bolag klarar alla investeringar med egna medel. I normalfallet behöver man låna kapital (alternativavkastning etc) och om investeringarna ökar aggregerat sett bör även penningmängden öka givet att inte produktion eller konsumtion minskar i motsvarande mån. Idag finns ett stort globalt "kapital-överskott"(tekniskt sett inte men låt oss kalla det överskotts-likviditet istället) men ekonomierna i väst har genom det massiva arbetskrafts-arbitraget till Kina själva satt sig i denna situation där obalanserna(över- resp. underskott) framtvingar negativa realräntor(USA och dollarn som reserv-valuta). Tillväxten i väst har skett på kredit(kapitalunderskott)genom konsumtion. Inte investeringar. Däri ligger problemet. Jag håller med dig att penningmängden vuxit snabbare än BNP i t.ex väst. Och därför har vi problem nu. Men USA försöker på alla sätt och vis att öka sin tillväxt genom just en politik som syftar mot större utlåning av deras banker. Visserligen har det amerikanska banksystemet ett debt/deposit-kvot under 1 vilket talar för en ökad utlåning utan att öka penningmängden.
I Sverige råder det motsatta med ett tal på 1.6 någonstans(tror jag).
När det gäller penningmängdsökningar resonerade jag(ovan) nog mer för hur centralbankerna tänker än vad jag själv anser om problemet och hur det uppkommit.
Förresten definiera vad du menar med "problemen". Menar du med problem tillväxt, investeringar eller reallöner?
rttck
Konkurensen stoppar företagens prisökningar, lönerna kan som du säger minska vinsterna men det är bättre att vi har en fungerande konkurrens som begränsar vinsterna.
Det uppstår ett problem när lönerna ökar för mycket företagen drabbas av kostnadsinflation och då tvingas dom öka pricerna och då får vi en för hög inflation.
Hypotetiskt vi fryser lönerna då kan inte företagen öka priserna i längden för konkurrensen gör det omöjligt, då kan du öka penningmängden utan inflation mer pengar efterfrågar mer varor.
Krisen försvinner arbetslösheten minskar.
Den fria lönebildningen är en av dom viktigaste orsakerna till dagens kris.
Felet finns i stort sätt alla moderna ekonomier, såväl kapitalistiska som socialistiska ekonomier.
Löneökningar är meningslösa det är reallönen som betyder något.
rttck
Ökar lönerna så måste penningmängden öka lika mycket i procent annars så minskar värdet i penningmängden, om du bara tänker efter noga så inser du det.
Exempel vi ökar lönerna varje år med 3% och vi ökar aldrig penningmängden, det kommer att göra att lönerna blir större än penningmängden.
Löneökningar urholkar värdet i penningmängden.
Ökar lönerna med 3% så måste penningmängden öka lika mycket bara för att kompensera för löneökningen.
Om vi inte kompenserar så dör ekonomin garanterat,
exempel vi ökar lönerna med 3% och penningmängden ändras inte då blir lönerna större än penningmängden, därför måste löneökningar kompenseras med en lika stor ökning av penningmängden.
Den som tror att lönerna kan öka och att penningmängden kan frysas kan inte tänka själv.
@Ekvationsteorin; Jag syftar inte här på företagen totalt sett utan enskilda företag..som Scania där arbetarna inte har mer än sjuksköterskor trots att de jobbar i ett av världens mest lönsammaste fordonsföretag sett över lång tid. I Sverige tillämpar vi sedan Saltsjöbads-avtalet kollektiva löneavtal. Inte desto mindre har det sedan en tid, efter liberala krav, funnits möjligheter till individuella lösningar även på företagsnivå. Vinsten i ett företag som Scania är förstås ett resultat inte bara av löner och produktivitets-förbättringar etc utan även av ren och skär efterfrågeökning, dvs extra-volym. Om arbetaren får en allt lägre andel av förädlingsvärdet så innebär det att hen avstår en allt större andel av vinsten per styck sålt fordon. Möjlig volymproduktion(per tidsenhet)har ökat genom produktivitetsförbättringar där ägaren förstås ökar sin vinst ännu mer ju fler fordon som tillverkas och säljs. Företaget/aktieägaren blir den största vinnaren om de kan lägga beslag på en större andel av produktivitetsökningen. Som jag uppfattade filmen Lönesänkarna kunde arbetsgivarana behålla i vart fall mer än 50% av produktivitets-ökningarna. I Sverige är vi nu nere på situationen som rådde före 1:a världskriget, dvs 100 år sedan. Illa! Nu skuldsätter vi oss likt USA för att hålla konsumtionen uppe. Trots jobbskatteavdraget.
rttck
Varför är det så svårt att tänka själv, ökar lönerna så måste penningmängden öka minst lika mycket.
Löneökningar urholkar penningmängden.
Du måste själv tänka efter du fick inte lära dig något om det på ekonomutbildningen.
Det finns fel i dagens nationalekonomiska modeller, dom har helt enkelt inte tänkt på att en löneökning måste kompenseras med en lika stor penningökning.
Exempel vi fryser penningmängden och ökar statsministerns lön med 3% per år, räkna nu hur stor blir statsministerns lön om 600år jämför det med penningmängden så ser du att jag har helt rätt.
Penningmängdens värde kan bara mätas i kvoten penninmängd / medeltimlön.
M3 säger inte mycket om man inte tar hänsyn till lönerna.
Om alla får en ökad lön ökar i allmänhet också penningmängden. Ja.
c.p
rttck
Du inser inte riktigt att det måste kompenseras, där har vi ett fel i dagens ekonomiska system.
Att det inte finns automatiska kompensationer pga löneökningar visar att dagens modell är felaktig.
Bankerna drar in krediter nu då ökar inte penningmängden som den brukar göra, vi kommer att få en ny 30 talsdepression.
@rttck
"Förresten definiera vad du menar med "problemen". Menar du med problem tillväxt, investeringar eller reallöner?"
Jag vet inte riktigt vad jag skall svara på det, men för BNP-kramare utgör det ju ett problem att det inte är tillväxt. Vissa problem bara är där och är saker vi får finna oss i, men kan vara svårt för vissa att acceptera varpå de försöker sopa dem under mattan och tro att de försvinner för det (det kan t.ex. röra sig om faktiska gränser för tillväxten).
@ekvationsteorin
Penningmängden har ökat mer än lönerna de senaste decenierna, så eventuella problem kan rimligen inte bero på att penningmängden inte hängt med.
Anonym du kan inte räkna du har fullständigt fel om penningmängden
Ökar lönerna med 4% så måste penningmängden öka lika mycket i procent annars så minskar penningmängden i praktiken.
penningmängdens värde sitter i kvoten penningmängden /medeltimlönen.
Löneökningar befolkningstillväxt, kräver en ökad penningmängd som en ren kompensation, och den ökningen kan inte räknas in i penningökningen.
Varför kan inte folk tänka själva.
Småbarn kan förstå att det inte går att öka lönerna om penningmängden är oförändrad, men det går inte in när man är förblindad av pengar.
Som vanligt är din "teori" rent trams. Finns inga sådana samband.
Visa att jag har fel så får du en miljon av mitt kapital. (förutsatt att skogspriserna inte rasar)
Frys penningmängden och öka lönerna så försvinner penningmängdens värde helt på sikt.
Öka statsministerns lön med 3% per år i 600år hur stor är då hans lön i förhållande till en oförändrad penningmängd.
Hans lön blir ofantligt stor det blir så med exponentiell ökning.
148000*1,03^600= 7457556262109
Hans lön är faktiskt 7457556262109 om 600 år.
det är mer än dagens penningmängd.
Därför måste löneökningar kompenseras med en lika stor ökning av penningmängden.
Löneökningar urholkar värdet i penningmängden.
Cornu om du skapade en debatt om nationalekonomi så skulle läsarna öka i antal och dina inkomster öka.
Jag kan garantera att debatterna skulle bli lästa.
Ekvationsteorin, bara för att du inte har förmågan att ta till dig verkligheten, så betyder det inte att jag inte redan bemött dig många, många gånger.
Lön är en hastighet, dvs pengar/tidsenhet, t ex 30000 SEK per månad. Penningmängd är en sträcka, t ex 30 000 miljarder.
Det finns inget samband mellan dessa.
Vad du säger är att eftersom det är 450 km mellan Stockholm och Göteborg så kan man inte göra flyga snabbare än 450 km/h på den sträckan. Vilket som sagt bara visar att du är dum i huvudet och inte vet vad du pratar om.
Förslagsvis läser du detta en gång till:
http://cornucopia.cornubot.se/2012/09/enheter-och-ekonomi.html
Cornu du får en miljon om du kan visa att jag har fel, försök.
Om enheter, penningmängd och lön mäts i kr samma enhet och lönen är en delmängd av penningmängden.
Nej. Lön är per tidsenhet.
Så hela ditt haveri är meningslöst.
Vill du inte ha en miljon?
får du lön i tid? alla brukar få lön i kr
Ska vi skriva ett juridiskt avtal där du får en miljon om jag har fel.
Vill ingen annan ha miljonen cornu vill inte ha pengarna.
Precis som när det gäller amerikanska huspriser. Ingenting går stuprätt ner hela tiden. Trenden är ner tills trenden vänt upp. Varje trend har mindre trender! Alltså lite som lökens skal. Som sagt följ Target 2 för Piigs. Följ penningmängdens omsättningshastighet V för USA, EU och Japan. Liksom för Kina.